Jaanipäev ehk kuidas ma ettevõtte suvepäevadel töötajad oma näidendi sisse panin
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4106-heihei-talututreke-1-768x1024.jpg)
Jaanipäev! Ma olen alati hämmingus, kui vahel kellegagi vesteldes saan jaanipäeva kohta väga negatiivseid arvamusi. Mõni lausa nähvab, et see on üks nõme joomispüha ja ma sõidan selleks ajaks Eestist ära. Neiud kurdavad, et mehed passivad aianurgas õlledega ümber grilli, ajavad lolli juttu ja täiesti mõttetu päev. Teised käivad Pühajärve Beach Party-l kontserdil. Minu meelest kurb, kui ei osata väärtustada meie üürikese suve kõige ilusamat püha. Mul kangastub silme ette juba väiksest peale suur külapidu lõkke ja kiigega, küünlad ja paat järveveerel sõitjaid ootamas. Rõõmsad inimesed tantsimas ansambli järgi või võtmas osa mõnest vahvast rahvalikust mängust nagu kummikuvise või köievedu. Taluaias valgel linal kaetud laud värske kartuli, leiva, singi ja suupistetega, mil ehteks põllulilled. Sinna juurde valged linased riided, pärjad ehteiks ning jaaniusside otsimine ööl, mil pimedaks ei lähegi.
Minu kõige meeldejäävam jaanipäev on ehk see, mille ma kunagi ise korraldasin (ca 90-le inimesele) ühe IT ettevõtte suvepäevadele. Ettevõte pidas oma suvepäevasid alati koos jaanipäevaga, et saaksid osaleda ja toreda jaaniürituse kõik töötajad, kellel endal võib-olla pole parasjagu head plaani ning samamoodi teine pool külalistest olid ettevõtte omanike endi sõbrad-tuttavad, keda ma kunagi näinud ei olnud. Tuli välja mõelda koht ja plaan, tellida toitlustus ja valida majutus. Aga see polnud sugugi raske, sest olin ülesandest nii vaimustuses ja põnevil, kuna tahtsin sedasama varem kirjeldatud iidset ja armsat jaanitraditsiooni kõigile edasi anda.
JAANIPÄEVA MÄNG PEREDELE
Niisiis mõtlesin ma välja loo. Loo sellest ajast, kui talurahvas jaaniööd veel maagiliseks pidas ja seda igasugu rituaalide ja mängudega sisustama asus. Lugu rääkis uue külavanema valimisest, kuna endine vanem (ettevõttejuht) oli juba raugaeas ja soovis omale väärikat järeltulijat. Selleks tuli igal perel läbida seitse katsumusterohket ülesannet, mille osavat sooritamist ja leidlikku lahendust hindab külavanem uue pealiku valimisel. Ülesanneteks on krati meisterdamine, vibulaskmisvõistlus, puuriida ladumine, pärja punumine, köievedu, vägikaikavedu.
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4056-1024x768.jpg)
Et kogu üritus õnnestuks, käisin 110 korda Vanemuise laos peamistele osalistele riideid valimas ja kokku tassimas. Abakhanis heinapallinööri ja kotiriideid otsimas, Magaziinid, Koduextrad said läbi kammitud pärgade jaoks värviliste paelte, kratitarvete ja kartulikottide pärast, millest hea talurahva riietust välja lõigata. Pidu toimus Kesk-Eestis Toosikannu kompleksis põlislaante ja hirvevaatlusega käsikäes. Õhtuks sõime lambapraadi 🙂
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4113-768x1024.jpg)
Sain taas tunda seda, mida väiksena näidendeid kirjutades ja lavastades – ideed lausa hüppasid mu pähe ja öösiti magada ei saanud, nii suur erutus ja lootus, et kõik läheb nii nagu olen plaaninud. Tee peal põllulillede korjamine pärgade töötoa jaoks jne. Nüüd kõike seda kirja pannes elan selle uuesti läbi ja mõtlen, et küll oli see üks imeline kogemus ja tänan Indrekut, et ta mulle sellise suure asja organiseerimise usaldas.
Lugu külavanema valimisest
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4152-768x1024.jpg)
Ammustel aegadel asus Maarjamaal küla nimega Ugala, mida juhtis kuulus külavanem. Juba raugaeas olev juht vajas väärikat pärijat, kes võtaks küla juhtimise üle. Selleks kutsus vanake üle Eestimaa kokku kõige kangemad kärgpered, et parimate seast parim külavanem välja selgitada. Ühel jaanipäeval koguneski külaplatsile kuus perekonda, kes kõik tahtsid, et just nende peremees saaks uueks juhiks. Nüüd tuleb igal perel läbida seitse katsumusterohket ülesannet, mille osavat sooritamist ja leidlikku lahendust hindab külavanem uue pealiku valimisel. Ülesanneteks on krati meisterdamine, vibulaskmisvõistlus, puuriida ladumine, pärja punumine, köievedu, vägikaikavedu. Iga perekond valib endi seast esindaja, kes tundub neile kõige võimekama juhina, et usaldada talle perekonna edasine hea käekäik. Kõik perekonnaliikmed peavad üksteist katsumuste käigus igati toetama ja tagant utsitama, et just oma esindajat pealikuks upitada.
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4156-1024x768.jpg)
KRATT
Iga perekond meisterdab omale krati, kes aitaks katsumusi lahendada ja tooks perele head õnne. Selleks tuleb lisada krati kavaluse ja väleduse tarbeks ka detail ehtsatest hirvesarvedest. Kel kõige nobedam ja kavalam kratt, see jõuab ka katsumustel teistest paremini mõõtu võtta. Hindamine: krati originaalsus ja humoorikus saab hiljem külapealiku hindava silma all üheks oluliseks valiku aluseks.
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4225-768x1024.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4251-768x1024.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4262-768x1024.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4198-1-768x1024.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4282-768x1024.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4283-768x1024.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4319-768x1024.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4322-768x1024.jpg)
- Krati valmistamine toimub Hirvesarve meisterdamise töötoas, kus on ka instruktor.
- Olemas kast asjadega, kust krati jaoks materjali valida: puuroikad, naelad, paelad, kleeplint, hirvesarved
- tuleb valida endi seast 2-3 pereliiget (nt kes ei soovi metsa minna ja mõned lapsed), kes jäävad töötuppa meisterdama.
- Toimub grillkojas või terrassil
- Töötoas instruktor (2h) ja Pirgit
PÄRJA PUNUMINE
Pärja punumine oli jaaniõhtu oluline rituaal. Iga perekond valmistab külapealiku hindamiseks kauneima pärja. Lapsed võivad rohkem pärgasid teha. Külapealik hindab hiljem pärga, proovib pähe ja katsetab vastupidavust.
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4117-768x1024.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4254-1024x768.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_6317-1024x768.jpeg)
- Põllulilli ja viljakõrsi koguda teepeal pidupaika
- vajalik heinapallinöör, käärid, korvid
VIBULASKMINE
Hea pealiku tunnuseks on tema terane silm, et vaenlase tulekut kaugelt näha. Samuti läheb terast pilku vaja ka jahil metsloomi küttides. Selleks viime läbi vibulasmise, selgitamaks välja kõige täpsem laskja.
- Vibulaskmine on metsa sees 1 km multsiga rajal
- Hindamine: protokollid ja kirjutamisalused olemas
- 2 märklauda (1 lastele ja 1 täiskasvanutele): 2 tk 3D maketti (hirve ja metssea)
- kaks vibu (üks lastele ja üks täiskasvanutele)
- 20 noolt
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4071-768x1024.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4070-768x1024.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4080-768x1024.jpg)
PUUDE LÕHKUMINE JA PUURIIDA LADUMINE
Mets on vaese mehe kasukas. Ilma puude raiumise oskuseta üks küla hakkama ei saa. Ülesandeks on lõhkuda puud ja laduda need riita. Hiljem võrreldakse, kes ladus kõige ilusama puuriida ja katsetame, kelle oma püsib kõige paremini. Ohutuse tagamiseks võtke puude lõhkumiseks õige asend, nii et jalad on õlgade laiuselt laiali. Ülejäänud perekond võib laulda tegevuse ajal “Puuriida laulu” värssi: “Puurida, puurida, puurida jah! Puurida, puurida, puurida jah! Aga mida sina puurid, kui puuri ei ole Ja õlu on leige ka.”
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4240-768x1024.jpg)
- Puude lõhkumiseks on metsarajal 6 hunnikut (ca. 5 notti igas hunnikus)
- Valmis pannakse lõhkumata puud, pakk ning kirves
- Katsetamiseks võiks nt külapealik istuda puuriida otsa või seista ja imiteerida vihtlemist (Ida traditsioon, et viheldi nt puuriitade peal)
KIRVEVISE
Kirvevise toimub Toosikannu metsarajal, kus hinnatakse kirve viskamise täpsust ja osavust. Kirves tuleb visata puupaku sisse vastavalt instruktori õpetustele. Kirves on üks vanemaid tööriistu, mida on iidsest ajast kasutatud nii materjalide ja esemete purustamiseks, raiumiseks, lõhestamiseks, lõikamiseks ja silumiseks kui ka saaklooma või vaenlase tapmiseks.
- 2 kirvest (üks meestele, üks naistele) ning märklaud (puidust pakk)
- Kirvevise on metsa sees 1 km-pikkusel multsiga rajal
KÖIEVEDU
Katsumusterajalt naastes kogunevad perekonnad kokku alguspunkti ja katsutakse jõudu köieveoga. Köit veavad kaks meeskonda, kes kumbki hoiab kinni köie ühest otsast. Köie keskpaik ja sellest kummalgi pool 2 meetri kaugusel olevad kohad märgistatakse riideribaga, keskpaik peab jääma maha märgitud joone kohale. Veetakse kolm korda, pärast iga vedu pooled vahetuvad. Võidab see meeskond, kes tõmbab vastase 2 meetri märgi kaks korda üle keskjoone.
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4384-1024x768.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4348-1024x768.jpg)
![](https://www.perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4344-768x1024.jpg)
- suur jäme köis
- külapealik kohtunikuks, kes hoiab seni jalga köie keskel maas, kuniks start on antud ja laseb siis köie lahti
VÄGIKAIKAVEDU
Õhtu lõpus selgitatakse uus pealik välja vägikaikaveoga. Mängijad istuvad kaikast teine teisele poole, haaravad kaikast nii, et see asuks nende vahel ja ootavad mängujuhi märguannet. Mängujuhi märguande peale tõmmatakse kaigast enda poole, üritades seda üle märgistatud keskjoone tõmmata, millega kaasneb ka kaaslase lähteasendist väljatõmbamine. Mäng võib jätkuda uute paaride vahel seni kuni alles jääb kaks paremat, kes selgitavad võitja. Viimane võitja ongi vägikaikaveo võitja.
Uus külavanem selgub kõikide ülesannete sooritamist arvesse võttes, kuid kindlasti tuleb võtta arvesse, et lisanduvad huumoripunktid ja endise pealiku isiklik eelistus tulenevalt svipsisuse astmest võib kogu punktiarvestuse segi lüüa 😉
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/06/IMG_4355-768x1024.jpg)
![](https://perlafecta.com/wp-content/uploads/2024/04/IMG_8895-75x75.jpeg)